-
![פוליטיקה](https://www.africacentre.co.il/wp-content/extensions/newsletter/emails/themes/africa-week/images/politica.png)
|
נמיביה: מאות אנשים הסתערו על בניין הפרלמנט בניסיון לעצור את ההצבעה על הפיצויים מגרמניה
לפני כמאה שנה, כאשר נמיביה הייתה תחת השליטה הקולוניאלית של גרמניה, זו ריכזה אנשים מהקבוצות האתניות ההררו והנאמה (Herero & Nama) במחנות ריכוז, העבידה אותם למוות וביצעה רצח עם שיטתי.
ב28.5.2021 ממשלת גרמניה התנצלה בפעם הראשונה באופן רשמי על רצח העם, וכעת היא התחייבה להעניק פיצויים כספיים לאותן שתי הקבוצות האתניות שאלפים מהן נרצחו באכזריות.
למרות ההכרה ברצח העם ולקיחת האחריות בדמות פיצויים, מנהיגי ההררו והנאמה מוחים על ההסכם. עיקר כעס הציבורי נובע מכך שנציגים מהקבוצות שאמורות לקבל את הפיצויים לא היו חלק מהדיונים וכי סכום הפיצויים זעום ביחס לזוועות שהתחוללו.
המחאה הגיעה לרתיחה בימים האחרונים כאשר מאות מפגינות ומפגינים פרצו את שערי הפרלמנט במטרה לעצור את ההצבעה על קבלת הפיצויים.
(כתבה וצילום: Reuters)
לקרוא עוד >> |
|
-
![טכנולוגיה](https://www.africacentre.co.il/wp-content/extensions/newsletter/emails/themes/africa-week/images/tech.png)
|
יבשת אפריקה: שתי יזמיות החליטו לנצח את בעיות הלוגיסטיקה של אפריקה
מחירן של סחורות, ובעקבותיו יוקר המחייה, נקבע על בסיס פרמטרים רבים. אחד מהם הוא יכולת שינוע הסחורות והזמן שבו הן ממתינות עד להגעתן ליעד. בנמלים רבים בעולם ישנם תורי ענק של משאיות שמחכות שעות רבות ואף ימים עד שהן יוכלו להעמיס את הסחורה לשמה הן הגיעו ולקחת אותה ליעדה. שתי יזמיות מערב אפריקאיות לקחו על עצמן את האתגר לנסות לייעל את התהליך.
הסטרטאפים שהן הקימו מתמודדים עם אתגרים שונים, החל ביצירת מערכת מעקב אינטרנטית שמאפשרת לספקים לנטר את הסחורות שלהם בזמן אמת, דרך עזרה כלכלית לחברות שהעלויות הגבוהות הותירו אותן ללא אמצעים לשלם את המכס הנדרש לשחרור הסחורה ועד ל"אובר" משאיות שמספק תעסוקה לנהגים ומקצר את זמני ההמתנה למשאית עבור הספקים.
אמנם לא לכל האתגרים ניתן מענה, למשל שחיתות של עובדי נמל או פקידים, אך הדרך לייעול שרשרת האספקה והוזלת המחירים מתחילה להיסלל.
(כתבה: QUARTZAFRICA צילום:REUTERSMONICAH-MWANGI)
לקרוא עוד >> |
|
-
![סביבה](https://www.africacentre.co.il/wp-content/extensions/newsletter/emails/themes/africa-week/images/sviva.png)
|
סאהל: ריפוי הסהרה
הסאהל, הגבול הדרומי של הסהרה, הוא אחד האזורים שהכי מושפעים לרעה משינויי האקלים וההתחממות הגלובלית. שינויי האקלים הקיצוניים מביאים איתם בצורת אחר בצורת, מונסונים, מדרדרים את איכות האדמה ומקשים על גידולים חקלאיים.
ההתחממות הגלובלית משקפת את הקיבעון ביחסים בין המדינות האימפריאליות ומדינות הדרום הגלובלי, ועושה רושם שהסאהל עלול להיות הקורבן הבא.
ארה"ב, קנדה ומדינות מערב אירופה אחראיות לכ50% מכל פליטת גזי החממה בעולם, תוך שהן ממשיכות לנצל את משאבי הטבע של רבות ממדינות אפריקה ומצפות מאותן המדינות להשתמש באנרגיה ירוקה בכדי שהן עצמן יוכלו להמשיך את שגרתן ללא שינוי ממשי. כעת מצפות אותן המדינות ממדינות שגובלות בסאהל – צ'אד, ניז'ר, מאלי ושכנותיהם ממערב וממזרח, שיפעלו באופן נחרץ לתקן את נזקי שינויי האקלים.
האטת המידבור (desertification) הוא אתגר דחוף שעומד בפנינו כעת, וחוקרים אומרים כי העזרה המשמעותית אשר יכולות מדינות כארה"ב להציע למאבק בשינויי האקלים היא החלטה על רפורמות משמעותיות בתוך גבולותיהן. הענקת כספי סיוע לאפריקה במטרה לחפות על מצפונן לא מועילה דיה ואינה יכולה להביא לשינוי עמוק ומשמעותי.
(כתבה: Africa is a Country צילום: European Space Agency via Flickr CC BY-SA 3.0 IGO.)
לקרוא עוד >> |
|
-
![זכויות אדם](https://www.africacentre.co.il/wp-content/extensions/newsletter/emails/themes/africa-week/images/adam.png)
|
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: סין תעניש חברות סיניות שלא יציתו לחוקי המדינה המרכז אפריקאית
לאחר לחץ של ממשלת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו (DRC), סין הצהירה כי תאכוף ותטיל סנקציות על כל חברה סינית שפועלת במדינה ותפר חוקים או זכויות אדם. החברות הסיניות ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו מושקעות בעיקר במכרות הקובלט (cobalt) והנחושת הרבים והמניבים שיש במדינה.
הצהרת סין מגיעה בעקבות הפסקת העבודה שמושל מחוז סוד-קיבו (South Kivu) שבDRC כפה על חברות כרייה במחוזו שהפרו זכויות אדם וזיהמו את הסביבה.
סין, אשר לא ידועה בזיקתה לזכויות אדם או לשמירה על הסביבה, הודיעה בצעד חסר תקדים כי היא מגבה את ממשלת DRC וכי על כל החברות לפעול בהתאם לחוקים והסטנדרטים שהמדינה מציבה, אחרת הן יספגו עונשים וסנקציות כלכליות בסין.
בכתבה ניתן לקרוא סדרת ציוצים של וו פאנג (Wu Pang),מנהל המחלקה לענייני אפריקה בממשלת סין בנוגע לעניין.
(כתבה: QUARTZAFRICA צילום: REUTERS/KENNY KATOMBE)
לקרוא עוד >> |
|
-
![חקלאות](https://www.africacentre.co.il/wp-content/extensions/newsletter/emails/themes/africa-week/images/haklaut.png)
|
יבשת אפריקה: מכתב פתוח לאו"ם על "המהפכה הירוקה" באפריקה, שנכשלה
יותר מ 200 ארגונים שונים מיבשת אפריקה חברו יחדיו ופונים כעת לתורמים בין לאומיים ולאו"ם במטרה שיפסיקו לתרום למערכות חקלאות מתועשות, ויתחילו להקשיב לחקלאים בשטח. החקלאים טוענים כי תרומות רבות מושקעות בשיטות חקלאות ומשאבים שלא מניבים תוצאות טובות מספיק וכי ניתן להשתמש במשאבים הללו בצורה יותר מושכלת.
במכתב הפתוח קוראים לאו"ם לערב את החקלאים והמומחים המקומיים בקביעת המדיניות, כדי שזו תהיה יותר מותאמת למציאות ביבשת ותענה על הצרכים, היכולות והאינטרסים של החקלאים והמדינות הנידונות.
לקריאה נוספת על הביקורת כלפי האג'נדה שהאו"ם מקדם – https://africasacountry.com/2021/09/while-282-million-africans-go-to-bed-hungry-every-night
(כתבה: African Arguments צילום: Moussa-Magassa)
לקרוא עוד >> |
|
-
![דיפלומטיה](https://www.africacentre.co.il/wp-content/extensions/newsletter/emails/themes/africa-week/images/diplomatia.png)
|
ישראל-אפריקה: בין מעמד משקיפה להסכמי אברהם
לאחר 20 שנים בהן ניסתה, ביולי השנה ישראל קיבלה מעמד של משקיפה באיחוד האפריקאי. באיחוד האפריקאי חברות 46 מתוך 54 המדינות ביבשת, והוא מאגד תחתיו פוליטיקאים וגורמים רשמיים מוכרים. ההשתתפות באיחוד האפריקאי כמשקיפה יכולה להוות פתח לביסוס קשרים יציבים ומועילים לכל הצדדים, התקווה היא כי מהלך זה יצליח לקרב בין ישראל לבין מדינות שונות באפריקה, במטרה להרחיב את השותפות העסקית והדיפלומטית.
להרחבת קריאה – https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001379952
במקביל, אנו מציינים כעת מעט יותר משנה לחתימת הסכמי אברהם – הסכמי שלום ונורמליזציה שישראל חתמה עם איחוד האמירויות, בחריין ולאחר מכן גם עם מרוקו וסודן. בנתיים, רוב ההסכמים לא הביאו לשינויים כבירים, כדוגמת ההסכם עם סודן, וחלקם אף הרעו את המצב בשטח, כפי שקורה בסהרה המערבית בעקבות חתימת הסכם הנורמליזציה עם מרוקו.
אמנם חלפה רק שנה, אך פרק הזמן מעלה תהיות רבות בנוגע להיתכנות חתימה על הסכמי נורמליזציה, או שלום, עם מדינות נוספות באזור, ומעלה גם את השאלה בנוגע למשמעות בפועל של אותם הסכמים עבור ישראל והמדינות עימן היא חותמת.
(כתבה: גלובס ; INSS צילום: Shutterstock, Dereje)
לקרוא עוד >> |
|
|